Globális+felmelegedés

Globális felmelegedésnek az utóbbi évtizedek éghajlati változásait nevezzük: Emelkedik az óceános és felszínközeli levegő hőmérséklete. Ennek fő okai a XIX. század közepe óta légkörbe juttatott üvegházhatást okozó gázok. A kutatók hevesen vitáznak arról, hogy a felmelegedést mennyiben természeti hatások és mennyiben emberi tevékenységek idézik elő. Az éghajlat modellek szerint a föld felszíni hőmérséklete 1990 és 2100 között feltehetően 1,1 - 6,4 C-kal nő majd. A globális hőmérséklet-növekedés környezeti változásokhoz, a tengerszint emelkedéséhez, a csapadék mennyiségének és térbeli elosztásának megváltozásához, szélsőséges időjárásai viszonyokhoz vezet. Számíthatunk egyes természetes vizek kiszáradására, az állat- és növényfajok kipusztulásának sebessége jelentősen nő. A jégtakaró olvadásának következtében emelkedik a tengerek vízszintje. A vízszintemelkedés elsősorban a kicsi szigetországokat és az alacsonyan fekvő tengerparti területeket érinti. Egyes becslések szerint, ha Grönland összes jege elolvadna, hatr méterrel nőne meg az átlagos tengerszint. A következő 20-30 évben a felmelegedés enyhítésére irányuló erőfeszítéseknek nagy szerepe lesz abban, hogy esély legyen alacsonyabb szinten stabilizálni az üvegházhatást kiváltó gázok kibocsátási mennyiségét. Számos olyan energiatermelési módszer létezik - így az atom-, a nap-, a szélenergia felhasználása, amely a kibocsátás jelenlegi mértékéért hatékony az üvegházhatású gázok kibocsátásának visszafogásában. A jelenlegi erőfeszítések arra irányulnak, hogy a globális felmelegedés ne haladja meg a 2 Celsius fokot. (Összeállította és a rajzokat készítette: **Czár Bertalan** 4a)
 * [[image:GLOBÁLIS1.jpg]] || [[image:GLOBÁLIS2.jpg]] ||

=Ferenczi Imre: Időjárás-megfigyelés Kiskunhalason (1970-től napjainkig)= Imre bácsi több mint 40 éve kiséri figyelemmel, méri és feljegyzi városunk időjárásának mindennapi adatait. Tapasztalatairól érdekes előadásban számolt be 2010. február 23-án délután. Zsúfolásig megtelt a terem, izgatottan vártuk Imre bácsit. Igazgató bácsi köszöntötte a vendégünket, akit Végvári Judit tanítónő hívott meg közénk.

Korábban már hetek óta lapozgattuk, olvasgattuk feljegyzéseit. 1970-től naponta háromszor mérte és jegyezte fel a hőmérsékletet, csapadékot, légnyomást. Nagyon érdekes volt ezeket a füzeteket végignézni. Főleg a saját szülétésnapunk időjárására voltunk kíváncsiak. Az előadáson a beszélgetésen kívül kézbe vehettük a mérőeszközöket: a légnyomásmérőt, a csapadékmérő hengert. Könyveiből is érdekes ábrákat mutatott. Azt is megtudtuk, hogy a napi háromszori mérés is időhöz kötött. Reggel 7-kor, délben 13-kor és este 21 órakor szokták leolvasni az adatokat. Az előadás végén egy emléklapot adtunk át Imre bácsinak a résztvevő gyerekek aláírásával és egy iskolánkat bemutató könyvet. Mindannyian nagyon érdekesnek, hasznosnak találtuk ezt a programot. Jó példát mutatott a gyerekeknek kitartásával, Imre bácsi példakép lehet bárkinek. A mért adatokból kigyűjtöttük névadónk, Szent József névnapjának (március 19.) hetében mért adatokat. A kigyűjtött adatokból a felsőtagozatosok diagramokat készítenek, hogy könnyebben össze tudjuk hasonlítani mennyiben változott városunk időjárása ebben az időszakban a hosszú évtizedek alatt. Az összegyűjtött adatokat a hetedikesek számítógépre vitték, és Excel programmal érdekes grafikonokat hoztak létre. A grafikonokat itt láthatod. A munka nagy részét végezték: Gréta, Klaudia, Szandra és Gréti.